Reykjanestáin

Vulkansk aktivitet
Den atlantiske hödjeryg gaar paa land her paa Reykjanes halvöen. Den ligger i et bælte her fra sydvestlige Reykjanes diagonalt gennem landet mod nordöst. Netop indenfor dette bælte er der mest vulkansk aktivitet som vi saa tydeligt kan se omkring os. Lavafelter, kratere og vulkanske bjerge. Der er meget varme dybt nede i jorden. Der er meget der tyder paa at her paa Reykjanes halvöen kommer en hel række vulkanudbrud med omtrent 1000 aars mellemrum.

Reykjanestá
Vi befinder os nu paa landets sydvestligste odde - **Reykjanestá**. Det er et meget aktivt omraade hvor der er daglige jordskælv og jordskorpen er til stadighed i bevægelse. Nye sprækker bliver aabnet og kilder med varmt vand, damp og boblende ler viser sig eller bliver större. Her kan vi se den berömte Gunnuhver.

Karl og Eldey
Vi kan se den særprægede palagonit-stolpe udenfor stranden. Den er 52 mtr. höj og har navnet **Karl**. Vi kan ogsaa se over til öen **Eldey** som er en stejl klippeformation af palagonit. Den staar som det inderste skær i en skærgaard som staar paa en grund der gaar 45 sömil fra fastlandet. Paa Eldey er en af verdens störste sulebygder. Sulen er en hvid fugl med sorte haandsvingfjer og gulligt skær over hoved og hals. Næbbet kraftig og dolkeformet. Den fisker ved styrtdyk fra op ti 40 mtrs höjde ned til vandet. Der er ca. 25 tusind ynglepar pa öen. Den nu uddöde gejrfugl holdt til paa et af skæren i skærgaarden. Gejrfuglen var en stor fugl (5 kg) men en daarlig flyver saa den var et nemt offer for jægere og blev simpelthen udryddet i 1800 tallet.

Fyrtaarnet
Her blev landets förste fyrtaarn rejst i 1878. Det blev först rejst yderest paa klipperanden, men blev ödelagt i jordskælv nogle aar senere da klipperanden styrtede. Det nye **fyrtaarn blev rejst i 1907** og placeret længere inde i landet. Da fyrtaarnet var blevet bygget kunne handelsskibe sejle til landet hele aaret rundt mens man för kun sejlede om sommeren. Sejladsen udenfor kysten her er farlig paa grund af kraftige strömme. Nu er der 10 fyrtaarne placeret forskellige steder langs kystlinien paa Reykjanes halvöen, men efterhaanden stoler skibstrafikken dog mere paa oplysninger fra satellitter.